Case+2+-+wikier

Beskrivelse og typiske anvendelsesformer på nettet
Wikier anvendes oftest til at samarbejde om at oprette sider til vidensbaser, leksika, opslagsværk og lignende. Brugere kan oprette sider, redigere, slette og diskutere sider i en wiki. Wikier bruges bl.a. af virksomheder til at samarbejde internt i virksomheden omkring projekter, hvor projektdeltagere bidrager med viden og information til det fælles projekt. Disse wikier er oftest lukkede wikier, idet man kan styre brugeradgang og –rettigheder på de fleste wikier. På nettet findes åbne wikier, og [|www.wikipedia.org] er den mest kendte wiki med ca. 16 mio. artikler [|[1]]. Wikipedia.org fungerer som et online opslagsværk/leksikon, hvor alle kan bidrage med sin viden om et emne, som struktureres i artikler, som igen struktureres i emnekategorier. Artiklerne vil ofte indeholde links til eksterne ressourcer. Som det ses af fanebladene på Figur 5 bibeholdes desuden historikken for de redigeringer, der har været i forbindelse med de løbende ændringer i en artikel/side på Wikipedia, og indholdet af siden kan diskuteres af andre på diskussionssider.



Figur 5. Wikipedia.

Wikipedia er blevet kritiseret for, at det ikke er troværdig viden, man kunne hente der, når det ikke er ’autoriserede eksperter’, der skriver på wikipedia. Men en sammenligning udført af Nature (et anerkendt, videnskabeligt tidsskrift) mellem wikipedia og det etablerede og anerkendte Encyclopedia Britannica viste, at der ikke var signifikant forskel i troværdighed af videnskabelige artikler mellem de to encyklopædier:

//”…accuracy of science in Wikipedia is surprisingly good: the number of errors in a typical Wikipedia science article is not substantially more than in Encyclopaedia Britannica”[|**[2**]]//

Der findes tjenester på nettet, hvor man gratis kan oprette sin egen wiki til videndeling omkring fx faglig videndeling, projektstyring, produktudvikling, opgaveløsning m.m. - fx [|http://twiki.org], som bl.a. bruges af British Telecommunications til projektstyring i deres udviklings- og designprojekter, eller [|http://mediawiki.org] som eksempelvis Wikipedia er oprettet i.

Kommunikationsformen i en wiki er i modsætning til blogs oftest faktuel og uden personlige holdninger og lignende. I Wikipedia skriver man ud fra princippet NPOV, som står for Neutral Point Of View – dvs. fra en neutral synsvinkel[|[]3]. En wiki kræver desuden, at brugerne er i stand til at strukturere indholdet i højere grad end på en blog. I en undervisningssammenhæng lægger wikien op til en elevcentreret undervisning, da det er de studerende selv, der skriver i wikien, men der stilles større krav til de studerende i forhold til skrivestilen samt evnen til at strukturere indhold, end der fx kræves på en blog. Det vil derfor være et øget opmærksomhedspunkt i den didaktiske planlægning at sikre, at de studerende bliver klædt på til at forstå wikien som genre på lige fod med andre skriftlige arbejder – såsom at skrive en videnskabelig artikel, en journalistisk artikel m.v. Den mest oplagte anvendelse af wikier i undervisningssammenhæng vil være i forhold til at dokumentere //faglig forståelse// af et stof og at give faglig kvalificeret feedback til andre, da det er den form, som de fleste vil kender wikier for – først og fremmest fra Wikipedia.org, men der kan også tænkes andre former for anvendelse – fx som //processtrukturering og –dokumentation// i projektarbejde, hvor wikien bruges som projektstyringsredskab til strukturering af projektet, lagring og deling af materialer, noter og ideer, som udvikles undervejs i projektet – eller mere kreativt kan wikier bruges til kollaborativt at //opbygge et fiktivt univers//, som N. Dohn[|[]4] fx foreslår: ”Den ideelle børnehave” eller ”Fremtidens skole i lokalsamfundet”. Uanset valget af brug af wikier i undervisningen er det væsentligste at overveje, hvilke kompetencer og hvilket formål wikien skal have, og dermed hvilken didaktisk planlægning, der skal tilrettelægges.

Det følgende eksempel er baseret på en undersøgelse, som er lavet af A. Lund og O. Smørdal[5], hvor de har undersøgt to undervisningsforløb i en norsk gymnasieklasse. I det første forløb skulle eleverne opbygge et fiktivt univers i Mediawiki, som hed ”Vores USA” og i det andet forløb en fiktiv, men realistisk, engelsk by, som de kaldte ”Funkytown” (se illustration i Figur 6). Det første forløb havde en kort varighed på to uger, og erfaringerne herfra blev anvendt til at designe det andet forløb, som strakte sig over en længere periode. Blandt andet fandt man fra det første forløb, at det var nødvendigt at designe opgaven for eleverne således, at det tog udgangspunkt i en //kollaborativ problemløsningsmetode// for at sikre, at eleverne ikke arbejdede individuelt, som mange elever ellers er trænede i i en traditionel undervisningssammenhæng. Dernæst blev der sat fokus på lærerens deltagende rolle i wikien – især i forhold til meta niveau funktioner – dvs. monitering, kvalificering og lign. af elevernes arbejde i wikien. Eleverne opbyggede ”Funkytown” i wikien, hvor de bl.a. beskrev byens lokation, historie, population og særlige kendetegn. Underviseren skulle være tilstede såvel i klasserummet som i wikien under elevernes arbejde for at angive struktur og retning bl.a. via wikiens diskussionssider.
 * Eksempler på anvendelse i læringskontekst **

Figur 6. Illustration af "Funkytown" i elevernes wiki.

[|[1] ] [] (juli 2010)

[|[]2] [] (juni 2010) [|[]3] [] (juni 2010)

[|[]4] Dohn N.B. & Johnsen L. (2009). “E-læring på web 2.0”. Samfundslitteratur: s. 92-93. [5] Lund, A. & Smørdal, O. (2006).//”Is there a space for the teacher in a wiki?”.// Wikierym ’06 – conference prodeedings of the 2006 international symposium on Wikier, s. 37-46.

//"Web 2.0 i formel læring" v. Kirsten 'Brohuus' Lund// //Blog: [|http://socialmedia.brohuus.dk]//