Indledning

= Indledning = Der foregår diskussioner på uddannelsesinstitutioner blandt undervisere og ledere om sociale medier, om hvordan man skal forholde sig til de sociale medier, som især unge bruger meget tid på. Nogle uddannelsesinstitutioner afprøver de nye medier i en pædagogisk sammenhæng eller i markedsføringssammenhæng, men oftere høres diskussioner blandt undervisere og ledere i danske uddannelsesinstitutioner om muligheden for at lukke helt for adgangen til forskellige sociale medier i undervisningstiden, fordi det betragtes som en forstyrrelse nærmere end en ny mulighed til inddragelse i undervisningen.

// ”En undersøgelse viser at seks ud af ti gymnasielærere oplever elevernes brug af Facebook og andre sociale internetsider som et problem i undervisningen. Derfor vælger flere gymnasier at indføre et total forbud mod Facebook på skolerne…” **[1]**// //”71 pct. af 42 adspurgte gymnasier mener, at det er et stort problem, at eleverne logger på Facebook i timerne. Og det er ikke kun Facebook. Også computerspil og chatsider er meget brugt…”// og fra en elev: //”At tjekke Facebook er nok det første, jeg gør, når jeg åbner computeren, og så står den åben hele timen. Så sidder jeg og kigger derinde, når jeg skal have tiden til at gå, og når jeg keder mig”// [|//**[2**//]]

En undersøgelse ved en række tekniske gymnasier viste, at elevernes brug af computer i undervisningstiden ofte bliver brugt til at kommunikere på de sociale medier [|[3]]. Eleverne og lærerne oplever, at medierne afleder opmærksomheden fra den formelle undervisning i klasselokalet, og eleverne oplever en afhængighed af at være på medierne. Eleverne efterlyser, at lærerne mere håndfast styrer elevernes brug af bærbar computer og medier i undervisningstiden.

Lærerne fortæller, at de godt er klar over, at eleverne er //**på**// medierne i undervisningstiden, og hvis de drøfter det kolleger imellem, “//så ender det altid med, at de skulle være mere barske overfor eleverne, men i praksis er det svært at bede dem lukke deres computere, når de jo skal lære at bruge IT i undervisningen…//”. Lærernes svar handler om, hvorvidt de synes, de kan bede eleverne om at slukke for deres bærbare computer eller ej – ikke om // hvad // de bruger den til. Måske kan det forklares med en mental forståelse af, at medierne forstås som // teknologi // og ikke som // samtaler… **-**// altså at der faktisk foregår flere forskellige samtaler samtidigt i klasserummet, og læreren er ikke en del af samtalerne udover den, som hun selv har planlagt for sin undervisning.

Samtidig er undervisningsministeriet i år (2010) udkommet med det, der hedder ”Faghæfte 48: IT og mediekompetencer i Folkeskolen”, hvori der stilles nye krav til folkeskolen om integrere informationsteknologi i undervisningen bl.a. med særligt fokus på web 2.0 medier:

// ”Videnssamfundets vægtning af uformelle læringstilgange betyder bl.a., at skolen kan og bør støtte, at eleverne får øget indflydelse på deres egne læreprocesser. I disse processer kan digitaliseringen og web 2.0 medvirke til, at eleverne opøver kompetencer i selvstyring, og derved skabe rum for, at elevernes uformelle og fritidsbaserede omgang med it aktivt kommer til at indgå i tilrettelæggelsen af skolens dagligdag.” [|**[4**]]//

Løsningen er således næppe et valg mellem at bede eleverne slukke eller ikke slukke for den bærbare computer, men at udforske muligheder for nye didaktiske metoder og åbne læringsrum, hvor dialogiske medier inddrages. Dette er den overordnede baggrund for denne opgaves fokusområde, og derfor undersøges det her hvilken rolle web 2.0 kan spille i en aktiv undervisnings- og læringskontekst. //"Web 2.0 i formel læring" v. Kirsten 'Brohuus' Lund// //Blog: [|http://socialmedia.brohuus.dk]//

[|[1]] [] (maj 2010)

[|[2]] [] (maj 2010)

[|[3]] Paulsen, M. & Tække, J. (2009). //”Om den uformelle (mis)brug af medier i det formelle uddannelsessystem”.// []

[|[4]] Undervisningsministeriet. (2010). //”Faghæfte 48: IT-medier og mediekompetencer i folkeskolen”//, s. 4. []